A sokat vitatott törvényt Emmanuel Macron a Nemzetgyűlés kihagyásával vezette be 2023-ban, a szélsőséges pártok viszont most arra törekednek, hogy hatálytalanítsák a jogszabályt.
Ősellenségek, Macron 2023-as nyugdíjreformja miatt viszont összefoghat a francia szélsőjobb- és szélsőbaloldal, és keresztbe is tehetnek az elnöknek.
Emmanuel Macron tavalyi nyugdíjtörvénye hetekig tartó tüntetéssorozatot eredményezett Franciaországban. Az ügy máig nem sikkadt el a politikai színterén, az EP-választásokon hasító, Marine Le Pen féle szélsőjobboldali Nemzeti Tömörülés pedig jelezte, hogy kész támogatni a szélsőbaloldali France Unbowed törekvéseit, hogy visszavonják a rendeletet.
A France Unbowed kedden nyújtott be egy törvényjavaslatot a 2023-as nyugdíjreform hatályon kívül helyezésére, mely szerint a nyugdíjkorhatárt 62-ről 64 évre emelték.
Nem volt parlamenti voksolás
A törvényt a hetekig tartó utcai tiltakozások és a Nemzetgyűlésben zajló heves viták ellenére fogadta el Macron kormánya, ráadásul úgy, hogy egy alkotmányos kiskapura hivatkozva megkerülték a parlamenti szavazást, és sikeresen politikai válságba sodorták az országot.
A Politico emlékeztet: Macron korábban azzal érvelt, hogy a nyugdíjreformra a központi költségvetés rendezése miatt van szükség, ugyanis a korábbi nyugdíjrendszer jelentős terhet helyez az állam pénzügyeire. Franciaország eleve magas államadósságot görget maga előtt, több hitelminősítő pedig azzal fenyegette Párizst, hogy a reform eltörlése esetén leminősítik Franciaországot - az S&P meg sem várta a szavazást, ők enélkül is meglépték a leminősítést.
Idő kell, de esély van
Macron pártja csúfosan szerepelt a júniusi EP-választáson, ezért a francia elnök parlamenti választásokat írt ki, melyen a Nemzeti Tömörülés és a Franca Unbowed is azzal kampányolt, hogy visszavonják a nyugdíjtörvényt. A kampányígéretek időszakosan összehozhatják a két politikai oldalt, még ha egyébként meg is vetik egymást, és ritkán dolgoznak együtt.
A nyugdíjreformot ellenző pártok a Nemzetgyűlésben erősek: a Nemzeti Tömörülés és szövetségesei 142 képviselővel ülnek a parlamentben, a baloldali szövetségnek (melybe a szélsőbal is beletartozik) 188 képviselője van, azaz ketten együtt épp elég mandátumot birtokolnak egy eredményes voksoláshoz.
Ezzel együtt megjegyzendő: Macron ellenfeleinek számos akadályt kell leküzdenie. A Nemzetgyűlés jelenleg szünetel, és az is biztos, hogy Macron nem nevez ki új kormányt a párizsi olimpiai játékok végéig, azaz augusztus 11-ig, így a nyugdíjak hatályon kívül helyezéséről szóló törvényjavaslatot még hónapokig nem vitatják meg a parlamentben.
A francia elnök kedden a France2 közszolgálati televíziónak adott élő televíziós interjúban bejelentette, hogy „augusztus közepéig" fenntartja a centrista ügyvivő kormányt a „rendzavarások” elkerülése érdekében, ők pedig biztos, hogy nem hagynák jóvá a nyugdíjreform visszavonását.