A brit törvény leállítja az igazságszolgáltatást a "bajok idejéről" való ügyekben.
Heves viták zajlanak Észak-Írországban a Legacy Act hatályba lépéséről, ugyanis a törvény értelmében leállna minden nyomozás az 1969 és 1998 közötti katolikus-protestáns ellentétek idején meghalt 3500 áldozat halálának körülményeiről, és új ügyeket sem lehetne az igazságszolgáltatás elé vinni az úgynevezett "bajok idejéből".
Sok család keresi az igazságot a Wave Trauma Centerben, Belfastban. Egy ír katolikus fiát, Johnt brit protestánsok gyilkolták meg 1996-ban. A mai napig nem állították bíróság elé az ismert tetteseket.
Pat Molloy azt monda, hogy fiának elvesztése el nem múló fájdalom. A tetteseknek meg kell tudniuk, hogy az áldozatok szerettei olyan sebet kaptak, ami nem gyógyul be, főleg, ha az igazságszolgáltatás nem varrja el ezeket a szálakat, és a gyilkosok szabadon maradatnak.
Az új észak-ír külügyminiszter, Hilary Benn ígéretet tett a Legacy Act hatályon kívül helyezésére. Az észak-írországi ír nacionalista politikusok is ezt követelik a brit kormánytól.
Matthew O’Toole, szociáldemokrata politikus is ilyen, undorítónak nevezi a Legacy Actot, szerinte ennek bevezetése a legrosszabb az előző tory kormány tettei közül, mert azt akarták, hogy lehetetlenné váljon a brit katonák és fegyveresek elszámoltathatósága.
Az ír kormány már megkezdte az államközi jogi eljárást a brit törvény eltörlése érdekében. Az ír kormányfő a jövő héten Londonban találkozik az új brit miniszterelnökkel, sokan remélik, hogy megegyeznek a törvény hatályon kívül helyezéséről.
Thomas Byrne ír külügyminiszter reméli, hogy mivel nagy többséget szerezett a Munkáspárt a brit alsóházban, jól haladhatnak az egyeztetések. Igyekszünk elérni, hogy az új brit kormány számára is ez most a legfontosabb kérdések egyike legyen.
Ken Murray, az Euronews tudósítója úgy értesült, hogy a brit kormány el kívánja törölni a vitatott Legacy Act-ot. Ez sok családban kelt reményt, mert ezrek várják, hogy az igazságszolgáltatás tárja fel szeretteik meggyilkolásának körülményeit.