Zelenszkij felesége egy párizsi Bugatti márkakereskedésben az amerikaiak segélyéből vett magának egy méregdrága sportkocsit. A vérlázító történetet egy bolti alkalmazott részletezte, de kiderült, hogy nem eladó, sőt nem is ember, hanem deepfake kreatúra. A hazugság emberek millióit érte el.
Július 8-án, helyi idő szerint reggel 10 óra körül az ukrán légelhárítás kiterjedt rakétatámadást észlelt harmincnyolc rakéta bevetésével, amelyek közül tizenhárom Kh-101 típusú cirkálórakéta volt. Az összes rakétából harmincat becsapódás előtt lőttek le – állította a légvédelem.
Nem sokkal dél előtt jelentek meg az első hírek arról, hogy hatalmas robbanás rázta meg a kijevi Ohmatdit gyermekkórházat.
Az Ohmatdit Ukrajna legnagyobb gyermekkórháza. Az intézmény 1894 óta folyamatosan ment életeket. Békeidőben évente több mint tízezer műtétet végeztek. Az orosz invázió kezdete óta a beteg, köztük daganatos gyermekek jobbára a pincében fekszenek, a nők az óvóhelyeken szülnek, az orvosok pedig éjjel-nappal dolgoznak.
Ebbe a kórházba csapódott be július 8-án a lövedék, amely 37 ember életét oltotta ki, köztük három gyermekét.
Oroszország nem támad polgári célpontokat Ukrajnában – állította másnap, a nemzetközi felháborodás után az orosz elnöki szóvivő. A kijevi gyerekkórház közelében egy ukrán rakétaelhárító rakéta csapódott be – tette hozzá Dmitrij Peszkov.
Erre még cinikusan rátett egy lapáttal Oroszország állandó ENSZ-képviselője a Biztonsági Tanácsban.
„Ha valóban orosz rakéta csapódott volna be, akkor semmi nem maradt volna a kórház épületéből, és az összes gyerek, valamint a felnőttek többsége nem megsebesült, hanem meghalt volna” – idézte a Magyar Nemzet Vaszilij Nyebenzját.
Aiszkhülosz, az ókori görög költő jóvoltából tudjuk, hogy „a háború első áldozata az igazság”.
A Bellingcat tényfeltáró portál kockáról kockára elemezte a rakéta alakjáról, útjáról készült felvételt, és a maradványai alapján is egyértelműen megállapította, hogy az Ohmatdit gyermekkórházba egy kizárólag Oroszországban rendszeresített, Kh-101 típusú cirkálórakéta csapódott be.
Az orosz tisztségviselők tagadták a tényeket.
A Bugatti
Olena Zelenszka, az ukrán first lady a normandiai partraszállás, a D-day évfordulója alkalmából tett párizsi látogatása során sort kerített arra, hogy vegyen egy ritka Bugatti Tourbillont.
Az alaphír, miszerint Zelenszka a vásárlást az Ukrajnának szánt amerikai segélyből finanszírozta, egy kétes francia portálon jelent meg először, majd bombaként robbant világszerte.
A Verite Cachee France – a helyes írásmód a Vérité Cachée lenne – portálján jelentkezett „valaki” egy videóban, aki a Bugatti párizsi márkakereskedésének alkalmazottjaként mutatkozott be, és „ő” mondta el a részleteket. „Róla” azonban a Recorded Future kiberbiztonsági cég megállapította, hogy egy nem tökéletes, deepfake kreatúra. A kiejtése furcsa volt, és nem volt emberi szájának mozgása sem.
Ennek ellenére alig 24 óra alatt 18 millióan hallgatták meg hazugságát.
A fake news terjesztői három legyet ütöttek egy csapásra: lerántották a leplet az „ukrán korrupcióról”, rávilágítottak arra, mire „herdálják el az amerikai adófizetők pénzét”, és bemutatták a francia elit „romlottságát”.
A meseszép sportkocsi megvásárlását egy részletezett számla is igazolta, amelyen az állítólagos vásárló neve mellett feltüntették a fapados változatában csaknem négymillió euróba kerülő autó extráit is, így a végösszeg 4 482 400 euróra, napi árfolyamon csaknem 1,76 milliárd forintra rúgott.
A Bugatti párizsi márkakereskedése vette észre az utolsók között az álhírt, amelyre csak július elején reagált, és közleményében leszögezte: ilyen adásvételre nem került sor, a jármű ára téves, az extrák leírása és ára pontatlan, a számla grafikai megjelenése elavult.
A cég okirathamisítás, személyazonossággal történő visszaélés és rágalmazás miatt tett büntetőfeljelentést, a dezinformációs kampányt pedig határozottan elítélte.
Ezt megelőzően azonban a Putyin- és Trump-párti Jason Hinkle is már rég terítette az álhírt az X-en, amit milliók olvastak el, és osztottak meg. Közvetítésükkel a becslések szerint csak az egykori Twitteren felhasználó további millióihoz jutott el a Bugatti-történet.
Az Európai Bizottság egyébként a minap hivatalosan is vádat emelt az X ellen a médiajog megsértéséért azok után, hogy a közösségi felület a dezinformáció és az illegális tartalmak menhelyévé vált. Ha beigazolódik a gyanú, Elon Musk cégére tetemes pénzbírság vár.
Ezen a portálon terjeszti szemenszedett hazugságait a 24 éves amerikai influenszer is, akinek az álhíreit már több közösségi felületről törölték.
Jason Hinkle most például minden alapot nélkülözve azt állítja, hogy Benjámín Netanjáhút – a Nemzetközi Büntetőbíróság letartóztatási parancsától tartva – kitiltották Európából.
„Túl tágasnak tűnik a cella” – jegyezte meg kajánul az izraeli miniszterelnökről Hinkle, a zsidó állam esküdt ellensége, aki a többi között váltig tagadta, hogy Aszad elnök mérgesgázt vetett be Szíriában.
A mesterséges intelligencia
Rabruhába öltöztetett, a mesterséges intelligenciával visszaélő képek a volt amerikai elnökről is készültek.
Nemrég a Houston Post honlapján arról számolt be, hogy az FBI illegálisan lehallgatta Donald Trump floridai birtokát.
A forrás elnevezése amerikainak hangzik. A Houston Post egykor valóban létezett, nyomtatott újság volt, 1955-ben azonban bezárták a szerkesztőséget. Egyike annak a több tucat, hitelesnek tűnő amerikai álhírportálnak, amelyeket voltaképpen Moszkvából szerkesztenek. Egyszóval a hír és forrása egyaránt hamis.
Pedig igaznak tűnik, mert Trump valóban állította, hogy a jogrendszer méltánytalanul bánik vele, összeesküvéssel gáncsolják kampányát, ellenfelei piszkos trükköket alkalmaznak, és a Szövetségi Nyomozóirodát tényleg azzal vádolta, hogy lehallgatta beszélgetéseit.
Szakértők szerint a művelet csak része annak a sokkal kiterjedtebb, folyamatos orosz erőfeszítésnek, hogy dezinformációkat terjesszenek az amerikai választási kampány során. Mértéke és kifinomultsága nagyjából hasonló a Kreml által támogatott korábbi, megtévesztő kampányoknak.
Cikkek ezrei születnek a mesterséges intelligencia bevetésével, amelyen a Houston Post mellett a többi között a Chicago Crier, a Boston Times és DC Weekly felületén jelennek meg. Ezek közül néhány tényleg létezett, de évekkel, évtizedekkel ezelőtt megszűntek, internetes felületük pedig soha nem volt.
A tudósítások általában valós híreken alapulnak, amelyeket szofisztikált módszerrel torzítanak, miközben néha benne felejtik a MI motorjának kiadott utasítást: „kérjük, hogy a cikk tükrözze a konzervatív álláspontot”.
Volodimir Zelenszkij felesége ezek között is szerepelt: New Yorkban 1,1 millió dollárért vásárolt ékszereket, és közben rasszista módon sértegette a Cartier eladóit. Az álhír minden lényeges elemet közöl: Olena Zelenszka fajgyűlölő, tehetős, megengedheti magának a luxusvásárlást, miközben hazájában háború dúl.
A mesterséges intelligencia még hatásosabb a képek megjelenítésében: Donal Trumpról például sok olyan készült, amelyen feketék között pózol – azzal a nyilvánvaló szándékkal, hogy fokozzák népszerűségét a színesbőrűek között, és minél több afroamerikai szavazót szerezzenek a republikánus jelölt támogatására.
„Micsoda baromság!” – Joe Biden köztudottan gyakran használt megállapításával kezdődött az a telefonhívás, amellyel az elnök hangján New Hampshire lakosait január elején arra szólították fel: ne szavazzanak az előválasztáson, hanem tartalékolják energiájukat a novemberi elnökválasztásra.
A hívást – legalábbis a kijelző szerint – a Demokrata Párt egyik helyi prominensének telefonjáról kezdeményezték, de ez persze megtévesztés volt. Feljelentést tett, a főügyész hivatala pedig kiderítette, hogy nemcsak a számot hamisították meg, hanem az elnök hangját is a mesterséges intelligencia segítségével generálták.
Az esetleges elmaradó előválasztási szavazatok egyébként Donald Trump malmára hajtották volna a vizet.
Az űrverseny
A minap ünnepelték Kínában a Csangi 6 szonda visszatérését a Földre, amely 53 napos küldetése befejeztével a Hold kevésbé feltárt túloldaláról hozott kőzet- és talajmintákat.
A kínai nemzeti űrhivatal már júniusban közzétett egy fotót a Hold felszínére kitűzött, merev, bazaltból faragott kínai zászlóról.
A történelmi bravúr után kínai kommentelők hada épp erre a lobogónak nem nevezhető zászlóra hivatkozva kérdőjelezte, hogy amerikaiak valaha is jártak a Föld legközelebbi égitestén. Azt állították, hogy az amerikai küldetések megrendezettek voltak.
Érvelésük alátámasztására hivatkoztak a Harrison Schmitt Holdon tett sétájáról 1972-ben készült fotóra, amelyen az amerikai asztronauta mellett látható csillagos-sávos zászló mintha hajladozna a szél fuvallatában, miközben a Holdon közismerten nincs levegő, tehát szél sem lehet. Ezek szerint teljesen hiába bizonygatta a NASA már évtizedekkel ezelőtt, hogy az eredeti szövetzászló egy merevítőről lóg.
A fotóval bizonyította egy 13 millió követővel rendelkező kínai influenszer, hogy az „amerikaiak soha nem szálltak le a Holdon”. Az AFP tényellenőrzői sorra cáfolták a kínai megjegyzéseket.
Az egyik legerősebb érv az volt: a Csangi 6 nyomát sem találta annak, hogy amerikaiak jártak volna a Holdon.
Az Egyesült Államok és Kína a Hold két különböző oldalán landolt – reagált lakonikusan a Fehér Ház sajtótitkára.
Az európai választások
Az álhírek áradata Európát sem kímélte, kivált az EP- és a francia választások előtt.
Májusban heteken át attól volt hangos a magyar kormányközeli média, hogy Manfred Weber, az Európai Néppárt elnöke be akarja vezetni a kötelező sorkatonaságot az unió teljes területén.
„Nemcsak, hogy létezik ez a Weber-terv, de évek óta dédelgetik, ízlelgetik, formálgatják” – írja például az egyik portál, és hazugsággal vádolta meg Josep Borrellt, az EU külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjét, aki tagadta, hogy ilyen elképzelést bárki fontolgatna annál is inkább, mert Brüsszelnek erre semmilyen ráhatása nincs. A sorkötelezettség ugyanis nemzeti hatáskörbe tartozik.
Tény viszont, hogy Magyarországon 2016-ban Kövér László házelnök állt ki nyíltan a kötelező sorkatonaság visszaállítása mellett, és „katasztrofális hibának” nevezte annak eltörlését.
Két éve Schmidt Mária történész, kormánybiztos vetette fel az általános hadkötelezettség újbóli bevezetését. „Álláspontja a sorkötelezettségről a professzor asszony magánvéleménye, semmiben sem egyezik a kormány álláspontjával” – így határolódott tőle el a Honvédelmi Minisztérium közleményében.
A francia előrehozott választások előtt újra megsokasodtak a lángba borult Franciaországról már korábban is megjelent, az MI segítségével készült képek – persze olyan is, amelyen Emmanuel Macron menekül az általa okozott káoszból.
Az orosz dezinformációs kampányok célja a francia politikai színtér destabilizálása – ezt állapította meg a Francia Nemzeti Tudományos Kutatóközpont, a CNRS tanulmányában, amelynek szerzője szemléletes példával illusztrálta a befolyás hatékonyságát: mindig olcsóbb lesz ezer, számítógéppel dolgozó embernek fizetni, mint akárcsak egyetlen rakétával lőni Kijevet.
„Putyin szándéka egyszerű: elérni, hogy az ő uralmával szemben álló politikai közösségek elveszítsék a választásokat" – magyarázta a CNRS kutatási igazgatója.