A jelenlegi kutatások olyan műholdas nyakörvekre támaszkodnak, amelyeket csak felnőtt nőstény medvékre lehet felszerelni. Az új, forradalmi technológiával sokkal pontosabb képet kaphatunk arról, hogy e faj hogyan reagál a változó környezetre, a klímaváltozásra.
A tudósok új módszert fejlesztettek ki a jegesmedvék nyomon követésére, ami segíthet jobban megérteni, hogyan birkóznak meg az eltűnő tengeri jéggel. A ragasztható GPS-nyomkövető címkék terén elért áttörés segít a kutatóknak, hogy pótolják hiányosságaikat a jegesmedvék viselkedésével, mozgásával kapcsolatban.
A kutatás rávilágít arra, hogy a klímaváltozás milyen veszélyt jelenthet ezekre az állatokra. Egy múlt hónapban közzétett jelentés szerint a kanadai Hudson-öbölben élő jegesmedvék két fontos csoportját fenyegeti a helyi kihalás veszélye, ha a globális hőmérséklet tovább emelkedik.
"Kötelességünk megérteni [az ember okozta klímaváltozás] hatását a természeti világunkra, hogy a tudomány által megalapozott politikai döntéseket hozhassunk" - mondta a tanulmány vezető szerzője, Julienne Stroeve, a Manitobai Egyetem professzora.
Mivel az éghajlatváltozás általános nézet a jegesmedvék túlélését fenyegeti (bár van, aki ezt vitatja), az új nyomkövető technológia olyan, korábban nehezen begyűjthető adatokhoz nyithat kaput, amelyek nélkülözhetetlenek a megóvásukhoz.
Miért van szükségünk jobb módszerekre a jegesmedvék nyomon követéséhez?
A jegesmedvék nyomon követésére szolgáló, kevésbé invazív módszerek kifejlesztésére irányuló erőfeszítések már évek óta folynak, változó sikerrel.
A kutatók hosszú ideig a műholdas nyakörveket használták elsődlegesen viselkedésük és a klímaváltozás következményeihez való alkalmazkodásuk tanulmányozására.
"A legtöbb, amit a jegesmedvék élőhelyéről - hogy milyen típusú élőhelyeket kedvelnek, például a tengeri jeget a szárazfölddel szemben - és viselkedéséről tudunk, felnőtt nőstény medvéken alapul, mivel a mozgásuk nyomon követésére használt nyakörveket nem lehet fiatalabb egyedeken vagy felnőtt hímeken biztonságosan használni" - magyarázza Tyler Ross, a nyomkövető technológiával foglalkozó vadonatúj tanulmány vezető szerzője, a York Egyetem kutatója.
A nyakörvek a felnőtt hímekről kúp alakú fejük és nyakuk miatt leesnek. A fiatal medvék túl gyorsan nőnek ahhoz, hogy a nyakörveket biztonságosan lehessen használni.
Ez azt jelenti, hogy keveset tudunk a fiatal és a felnőtt hím medvékről, különösen a tengeri jégen töltött idő alatt, amikor nem praktikus közvetlenül megfigyelni őket. A kutatók rendelkezésére álló korlátozott bizonyítékok arra utalnak, hogy viselkedésük eltér a felnőtt nőstényekétől.
"Ezek a címkék segíteni fognak abban, hogy jobban megértsük a különbségeket, és ezáltal holisztikusabb képet kapjunk a jegesmedvék ökológiájáról, valamint arról, hogy a faj hogyan reagál a változó környezetre."
A tudósok ezzel egy új eszközt kapnak e sérülékeny faj kutatásához - és az emberekkel való potenciálisan halálos interakciók kezeléséhez.
A Post-it cetlik alkotói által kifejlesztett nyomkövető címkék
A nyomkövetők lehetővé teszik a tudósok számára, hogy kövessék ezeket az állatokat még akkor is, amikor azok messze a tengeri jégen vannak, vagy a sarkvidéki tél 24 órás sötétségében kóborolnak. A technológia fejlődésével az alapvető GPS-címkék sokkal kisebbek lettek, ami új kutatási lehetőségeket teremt.
Jelenleg a füljelzőket tartósan kell rögzíteni, és az implantátumok elhelyezéséhez kisebb műtétre van szükség, hogy a bőr alá helyezzék őket.
A kanadai Hudson-öböl partjainál nemrégiben vadon élő jegesmedvéken tesztelt három prototípus azonban egy ideiglenesebb és kevésbé invazív megoldást kínálhat.
Az új, szőrmére ragasztható szőrcímkéket a "Burr on Fur" kezdeményezés részeként fejlesztették ki, amely a Polar Bears International által a 3M tudósainak - a Post-It cetlik mögött álló globális tudományos és gyártó vállalatnak - küldött felhívásként indult.
A felhívás olyan nyomkövető eszközöket kért, amelyek nem mérgezőek, és ellenállnak az olyan szélsőséges környezeti hatásoknak, mint a hideg, a hó és a sós víz.
Az állatokra minimális hatást gyakorló, ragasztható címkéket úgy tervezték, hogy elméletileg akár 12 hónapig is a medvék bundáján maradhassanak. A jelenlegi prototípusok legjobban teljesítő változatai legfeljebb 114 napig maradtak rajta.
Az ember és a jegesmedve közötti interakciók kezelése klímaváltozás idején
A kutatók szerint a technológia tökéletesedésével a jegesmedvék viselkedésének tanulmányozása is könnyebb lesz az év különösen fontos időszakaiban. Ide tartoznak az átmeneti időszakok, amikor a medvék a szárazföld és a tengeri jég között mozognak, vagy amikor különösen közel kerülnek az emberi településekhez.
"A tengeri jég átlagosan gyorsabban olvad, mint valaha" - állítja Ross. Az Északi-sarkvidék akár négyszer gyorsabban melegszik, mint a világ többi része. A tengeri jég létfontosságú a jegesmedvék túlélése szempontjából, és a globális felmelegedés arra kényszeríti a déli területeken élő csoportokat, hogy egyre hosszabb időt töltsenek a parton.
"Ahogy a sarkvidéki tengeri jég mind időtartamában, mind kiterjedésében tovább csökken, a jegesmedvék kénytelenek lesznek hosszabb ideig a parton maradni, ami növeli annak valószínűségét, hogy találkoznak az emberrel" - magyarázza Ross.
Jelenleg Kanada déli sarkvidékének egyes helyein a közösségekhez túl közel kóborló jegesmedvéket időnként befogják, elszállítják és az emberi településektől távol engedik szabadon őket - ez a gyakorlat az emberek és a medvék védelmét szolgálja.
A kutató szerint az ideiglenes jelzőket fel lehetne erősíteni ezekre az áttelepített jegesmedvékre, így a természetvédők közel valós idejű információkhoz juthatnának a medvék hollétéről, lehetővé téve számukra, hogy proaktív intézkedéseket tegyenek az ember és a medve jövőbeli találkozásának mérséklésére vagy megelőzésére.