Németország Ukrajna második legnagyobb katonai adományozója az Egyesült Államok után. Berlin 2024-ben 7,5 milliárd eurót juttat Kijevnek, de jövőre ez már csak 4 milliárd lesz. A további éveket még senki nem látja tisztán, mert Putyin elnök 10 éves háborúban gondolkodik.
Békefolyamat csak akkor képzelhető el, ha valamelyik fél döntő fölényhez jut a fronton
Christian Lindner német pénzügyminiszter szerint Ukrajna finanszírozása „a belátható jövőben biztonságos", mivel a legfejlettebb gazdaságokat tömörítő G7-csoport 50 milliárd dollár további alapot képez a befagyasztott orosz eszközök kamataiból és hozamaiból. Ez több csomagban történik, benne az USA, az Unió és egyes államok intézkedéseivel.
A berlini kormány szerdán fogadta el a jövő évi német költségvetés első olvasatát.
Németország Ukrajna második legnagyobb katonai adományozója az Egyesült Államok után. Ukrajna európai szövetségesei a hosszútávú segélyezést szeretnék mielőbb biztos alapra helyezni, mert tartanak attól, hogy az amerikai választások kimenetele az elkötelezettség gyöngülését hozhatja. Erre utalnak Donald Trump korábbi és JD Vance alelnökjelölt első nyilatkozatai.
A jövő évi német katonai kiadások meg fogják haladni a NATO által megkövetelt 2%-os GDP-arányos célt. Boris Pistorius védelmi miniszter kezdetben 6 milliárd eurós segélyt javasolt Ukrajnának, de ezt nem tudta kereszülvinni a kabineten. A helyzet valamelyest változhat, mert a tervet a Bundestagnak kell szentesítenie, lehetőleg még az augusztusi szünet előtt.
Két héttel ezelőtt a berlini kormánykoalíción belül még heves vita folyt a további segélyezés mértékéről. Olaf Scholz kancellár, Lindner miniszter és Robert Habeck alkancellár csak homályos magyarázatot adott arról, hogyan sikerült áthidalniuk egy jelentős finanszírozási hiányt, ami a koalíció összeomlásával fenyegetett a német adósságtörvények szigora miatt.
A kiegyezést sürgethette az a baljósló hírszerzési jelentés, hogy Oroszország a legnagyobb német hadiipari konszern, a Rheinmetall vezérigazgatójának meggyilkolását tervezte.
A három partner között nem csak Ukrajna ügyében állt elő vita, de a szociális programok és a klímaügyek tekintetében is. A háborús költekezés esetében az volt az aggodalom, hogy Kijev megint azt fogja Berlin szemére vetni, hogy Németország mindig túlígér, viszont alulteljesít. Most úgy tűnik, hogy az ellentétek legjavát sikerült elsimítani.
Leginkább a légvédelmi segítség terén maradhatnak eldöntendő kérdések, melyekre Ukrajna most a legnagyobb súlyt helyezi, mivel ezt tartja a sikeres védekezés alapfeltételének. Kijev jelenleg leginkább az IRIS-T típusú levegő-levegő rendszer szállítását szeretné elérni, míg Berlin szerint ez várhat addig, amíg az F-16 vadászgépek nagyobb számban meg nem érkeznek.
Eközben az Egyesült Királyság elkötelezettsége is változatlannak néz ki Ukrajna felé. Keir Starmer brit miniszterelnök mintegy 45 európai vezetőt lát vendégül csütörtökön az Európai Politikai Közösség (EPC) összejövetelén. A kormányfő reményei szerint megkezdődik London és a kontinens kapcsolatának megélénkítése és újraindítása, aminek szerves része Ukrajna támogatásának stabil fenntartása.
A front jelenleg kiegyensúlyozott, hadifoglyokat is cseréltek
Volodimir Zelenszkij az elmúlt napokban többször is jelezte, hogy a frontvonalak stabilizálásához további masszív fegyverszállításokra van szüksége, különösen azért, mert hosszabb távon sem lehet számítani Oroszország visszalépésére a háborúból.
Bár tegnap az orosz erők elfoglaltak egy falut a Dnyeper keleti partján, a front egésze stabilnak látszik, és a nagy nyári orosz offenzíva késik, és valószínűleg el is marad az amerikai elnökválasztásig.
Ugyancsak szerdán a felek kicseréltek 95-95 hadifoglyot, aminek intézésében az Egyesült Arab Emírségek közvetített.
A The Moscow Times tudósítása szerint az utóbbi két hónapban beérkezett nagy mennyiségű nyugati fegyverzet és tüzérségi lőszer nem csak katonai, de pszichés és morális tekintetben is érezteti hatását. Elmondásuk szerint az ukrán katonák élvezettel használják az új fegyvereket, és sokkal nyugodtabbak lettek saját személyes biztonságuk felől is, amit a korábbi masszív orosz tüzérségi fölény végzetesen veszélyeztetett.
Ugyanakkor senki sem számít a hadműveletek gyors lezárására, mivel Moszkva felől ismétlődően érkeznek az üzenetek, hogy Oroszország legalább 10 éves háborúra rendezi be az ország gazdaságát és hadseregét.