A magyar EU-elnökség első kiemelt miniszteri találkozóján a Versenyképességi Tanács ülésezett Budapesten. A választás nem véletlen, a féléves elnökség egyik prioritása ugyanis az, hogy tető alá hozzon egy új Európai Versenyképességi Megállapodást.
A kormány álláspontja szerint Európa lemaradóban van a globális versenytársaival szemben, az elmúlt években felmerült problémákat pedig a tagállamoknak közös érdekük kezelni, a magas inflációtól a lassú gazdasági növekedésig. Az elnökség célja a gazdasági növekedés újraindítása és tartós pályára helyezése, a belső piac elmélyítése, a kis- és közepes vállalkozások kiemelt támogatása, valamint a zöld és digitális átmenet elősegítése.
A Tanács többi résztvevője szerint szintén van min javítani:
„A belső piac és a közös piac elmélyítése, a digitalizáció és a tőkeáramlás egyszerűsítése nagyon fontosak Európának" - mondta a finn gazdasági minisztérium államtitkára, Mika Nykänen.
Nagy Márton: ragaszkodni kell a hagyományos meghajtású autók 2035-ös kivezetéséhez
A megbeszélés legfontosabb témája az elektromos autózásra való átállás felgyorsítása volt a házigazada, Nagy Márton nemzetgazdasági miniszter szerint, de a mesterséges intelligencia térhódításáról és általában az európai versenyképesség kérdéséről is egyeztettek a 27 tagállam képviselői.
„A tagállamok eltérő eszközökkel támogatják az elektromosjármű-ipart. A magyar elnökség célja ennek a széttagoltságnak a mérséklése. Az egyik legfontosabb következtetés tehát az, hogy az elektromos járművek piacával kapcsolatban erősebb koordinációra van szükség az uniós országok között" - jelentette ki a megbeszélést követő sajtótájékoztatón a miniszter, aki az Euronewsnak azt mondta, hogy ragaszkodni kell a hagyományos meghajtású autók 2035-ös kivezetéséhez:
„Az elektromos átállás jelen pillanatban elképzelhetetlen egy európai autógyártás mellett ázsiai akkumulátorbeszerelés nélkül. Ami nagyjából az 50-60 százalékát adhatja az autó hozzáadott értékének. Ezt le kell nyelni. Ugyanakkor maga az autógyártás, ami azért szól másról is, azt gondolom, hogy tud versenyképes lenni. A kérdés az, hogy milyen gyorsan szeretnénk az átállást. Jelen pillanatban van egy 2035-ös dátum, én azt gondolom, hogy ezt eldöntötte az Unió, és ehhez jó lenne ragaszkodni, hiszen az ipar, az egyes vállalatok fölvették erre az irányt, és jelentős beruházásokat tettek" - magyarázta a politikus.
Az nem csoda, hogy a versenyképesség kiemelt témája a soros elnökségnek, ezen a téren ugyanis Magyarországnak is van hova fejlődnie. Az országok versenyképességét mérő legfontosabb nemzetközi rangsorban egy év alatt nyolc helyet rontott Magyarország, az Európai Unió tagállamai közül már csak Szlovákia és Bulgária van mögötte.