Félmilliárd dolláros, eltitkolt fegyverszállításról van szó, jórészt öngyilkos drónokról. Ez feldühítheti Azerbajdzsánt, hogy egy éven belül újabb offenzívát indítson a jereváni kormány ellen.
Irán viszonya hagyományos feszült Azerbajdzsánnal, amely rejtett partnere Izraelnek. Emellett hatalmas, 13-23 milliós azeri etnikum él a perzsa államban, ahol terroristának és nemzetáruló kisebbségnek tartják őket. Ezért a napvilágra került örmény-iráni fegyerüzlet inkább logikus, mintsem meglepő fejlemény, viszont rendkívül veszélyes lehet a 30 éve robbanásveszélyes térségben.
Irán és Örményország 500 millió dollár értékben írt alá fegyverszerződést öngyilkos drónokról, melyeket nagy számban szállított Oroszországnak is az ukrajnai háborúhoz. Az ügylet bizonyosan újra feldühíti Azerbajdzsánt, aki két nagy háborút is vívott Örményországgal a szovjet birodalom összeomlása óta. Azerbajdzsán 2020-ban visszafoglalta a vitatott területek nagy részét, tavaly pedig megszállta és annektálta a Hegyi-Karabah régiót, amely az évtizedes háború gócpontja volt.
A titkos megállapodást több szerződésre bontották, és ezeket külön-külön írták alá az elmúlt hónapokban, mondta az IranIntl nyílt forrásnak egy magasrangú katonai tisztviselő a Közel-Keleten.
A lekötött cikkek között találhatók a Shahed típusú drónok több verziója, valamint légvédelmi rakétarendszerek, például a Khordad, a Majid, és az Arman.
Farzin Nadimi, a Washington Institute fegyverszakértője szerint egy ilyen léptékű megállapodás rendkívül jelentős a választmányi nemzet számára. „Irán már adott el néhány fegyvert az örményeknek, de ekkora méretben semmit” – mondja a kutató.
Örményország elképesztő méretekben fegyverkezik
Az örmény pénzügyminisztérium jelentése szerint a védelmi kiadások 2024-ben 81%-kal nőnek 2020-hoz képest, eléreve az 1,4 milliárd dollárt, vagyis a büdzsé mintegy harmadát iráni fegyverekre költik. Nem ismert, hogy Örményország ezt hogyan engedheti meg magának, mivel gazdasága vészhelyzetben van, de az elemzők szerint olyan nagy a félelem az állami lét elvesztésétől és Oroszország árulásától Baku javára, hogy hatalmas összegű kölcsönök felvételére szorultak.
A fegyverüzlet nem csak az öngyilkos drónokra és a légvédelmi rendszerekre terjed ki, hanem a hírszerzési együttműködésre, a szorosabb katonai kapcsolatokra, a kiképzésre és még bázisok létesítésére is örmény földön – árulta el az Iran International forrása.
A biztonsági együttműködés előkészítése során az elmúlt hónapokban Iránból magas szintű delegációk és technikai csoportok látogatásai zajlottak.
„Nem hiszem, hogy a régió boldog lesz. Nem hiszem, hogy Baku, Moszkva és Ankara boldog lesz, és az Egyesült Államok sem lesz az” – mondja Nadimi.
Június 28-án az örmény rádiónak adott interjújában Mehdi Sobhani, az Iráni Iszlám Köztársaság örményországi nagykövete merész üzenetet küldött az Egyesült Államoknak, és kijelentette: „Az az üzenetem, hogy ők [az amerikaiak] nem avatkozhatnak be szükségtelenül a két ország közötti kapcsolatokba. Ez Irán és Örményország dolga."
A keserű idők nem értek véget
Alex Vatanka, a Közel-Kelet Intézet iráni programigazgatója elmondta, hogy az örmények egyre inkább a hazán kívül, Franciaországban, Indiában, az Egyesült Államokban és Iránban keresik biztonsági igényeiket.
„Örményország katonailag nincs jó helyen. Az elmúlt néhány év borzalmas volt nekik. Két nagy hadjáratban is veszítettek történelmi ellenségükkel, Azerbajdzsánnal szemben, és a legijesztőbb az, hogy elvesztették a bizalmukat történelmi védelmezőjükben, Oroszországban. Örményország most fel akar zárkózni a fronton. Ha Irán drónokat tud ehhez biztosítani, akkor miért ne?” – teszi fel az elkerülhetetlen kérdést Vatanka.
Az Irán és Örményország közötti fegyverüzlet segítene abban. hogy Jereván és Teherán egyaránt tényező maradjon a Kaukázusban, és Örményország ne morzsolódjon fel lassan, de biztosan az olajban és gázban gazdag Azerbajdzsán folyamatos nyomása alatt.
Mindenki dühös lesz
„Azerbajdzsán nagyon-nagyon haragos lesz a megállapodás miatt. Irán azonban az Azerbajdzsánnal szembeni elégedetlenségét is ki akarja mutatni, mert Baku az izraeli fegyverek egyik fő vásárlója, és a két kormány stratégiai kapcsolatokat ápol. Irán ezeket az üzleteket arra fogja használni, hogy megmutassa Azerbajdzsánnak, hogy Izraellel fenntartott kapcsolatai tovább mozdítanák őt Örményország felé” – mondta Nadimi.
Az örmény biztonsági elemzők emlékeztetnek arra, hogy amióta Oroszország belegabalyodott az ukrajnai ingoványba, Jereván katonai együttműködést épített Franciaországgal és az Egyesült Államokkal, beleértve az amerikai erőkkel júliusban tartott kilenc napos közös hadgyakorlatot. A határozott nyugati elkötelezettség esetleg enyhíthet Washington azon gyanúján, hogy Örményország tovább fogja adni az iráni fegyvereket Moszkvának.
Frederic Labarre, a Kanadai Királyi Katonai Főiskola katonai szakértője óvatosabb, mert szerinte Örményországnak "szükségszerű" megvédenie magát Azerbajdzsánnal szemben, de Oroszország számára ez lehet az egyik módja annak, hogy rajta keresztül, kerülő utakon fegyvereket szerezzen, kijátszva a nyugati szankciókat. Ez nem kizárt, de kevéssé valószínű, mert Örményország már hűtlen és diktátumokat rá erőltető partnernek tekinti Oroszországot, aki nem segített neki Alijev azeri elnök regionális hatalomvágyának megfékezésében.